Od 1. září je v rekonstrukci ulice Údolní. Jak se k nám dostanete?
O noci vědců přistanete na kometě
O noci vědců přistanete na kometě
V pátek 30. září od šesti hodin odpoledne až do půlnoci proběhne Noc vědců. A zcela náhodou i jeden z nejpodivuhodnějších vesmírných manévrů všech dob – na povrchu komety Čurjumov-Gerasimenko dosedne sonda Rosetta. Hvězdárna a planetárium Brno má tudíž program na tento večer zřejmý – bude se věnovat právě přistání na kometě.
Noc vědců letos věnujeme oslavě výprav do vzdáleného vesmíru. Hlavním trhákem bude projekce pořadu Rosetta o stejnojmenné vesmírné sondě a kometách zvlášť. Představení v našem digitálním planetáriu bude mít tento večer premiéru. Na fasádu budovy promítneme legendární české sci-fi Ikárie XB-1. Ve foyer bude možné ochutnat speciální pivní ležák, zmrzlinu chlazenou tekutým dusíkem anebo se podívat na výrobu modelu kometárního jádra. Nakouknout půjde i do sálu exploratoria, ve kterém se chystá nová expozice. Pokud nám to počasí dovolí, v parku Kraví hory se návštěvníci navíc projdou po modelu planetární stezky. Jiří Dušek, ředitel Hvězdárny a planetária Brno
Noc vědců se snaží představit, jak je důležité vymýšlet, spouštět a dotahovat do konce všechny malé i velké projekty, které mají smysl. Věda pohání společnost směrem kupředu, a proto je třeba jí dopřát prostor, jaký si zaslouží. Proto neváhejte přijít i se svými blízkými. Noc vědců se odehraje v pátek 30. září od 18 do 24 hodin. První projekce představení Rosetta přitom začne již v 17 hodin.
Vstup je zdarma a už teď garantujeme, že to bude stát za to.
Podívejte se na pozvánku na Noc vědců.
Noc s kometou
Celý program na Hvězdárně a planetáriu Brno bude ve znamení historické události. Návštěvníci ochutnají vesmírný ležák, na vlastní oči zjistí, jak udělat model kometárního jádra a ochutnají zmrzlinu mraženou tekutým dusíkem. Připravena také bude Vědecká stezka s novým exponátem – modelem obří planety s plynnou atmosférou, jako je třeba Jupiter nebo Neptun.
Za pěkného počasí se podíváme i do vesmíru – třeba na planety Venuši nebo Mars, stejně jako objekty daleko za hranicemi Sluneční soustavy. Přímo nad hlavou nám bude zářit hvězda Vega ze souhvězdí Lyry i jedna z největších a nejzářivějších stálic v blízkém vesmíru – Deneb ze souhvězdí Labutě. Řadí se totiž mezi tzv. veleobry a představuje jednu z nejvzdálenějších hvězd, kterou můžeme vidět bez dalekohledu. Leží zhruba tři tisíce světelných roků daleko a její zářivý výkon se vyrovná sto padesáti tisícům Sluncí! Z těchto parametrů vychází i podivuhodné rozměry – Deneb je zhruba 200krát větší než Slunce. Kdyby se nacházel uprostřed Sluneční soustavy, sahal by jeho okraj až k oběžné dráze planety Země.
Podívejte se na ukázku z představení Rosetta.
Vesmír je obrovský a ukrývá nekonečné množství tajemství. Abychom poznali alespoň jedno z nich, přiblížili jsme se k němu se sondou Rosetta. Výjimečnému projektu je věnované stejnojmenné představení, které bude mít v našem digitálním planetáriu premiéru právě o Noci vědců. Show Rosetta věnuje prostor nejen objeviteli – Klimu Čurjumovi, ale především samotné kometě. Model kometárního jádra, který diváci uvidí, je natolik detailní, že překonává i ty nejlepší hollywoodské trikaře. Projekce se budou opakovat po celou Noc vědců s odstupem třiceti minut. Jiří Dušek, ředitel Hvězdárny a planetária Brno
Praktické informace k Noci vědců
- Noc vědců proběhne v pátek 30. září od 18.00 do 24.00 hodin. Vstup zdarma.
- Každých 30 minut projekce v sále digitária představení Rosetta. První projekce již v 17.00
- Přibližně od 20.00 projekce filmu Ikárie XB-1 na fasádu budovy.
- Za pěkného počasí od 20.00 do 24.00 komentované pozorování večerní oblohy.
- Ochutnávka pivního ležáku a dusíkem chlazené zmrzliny (do vyčerpání zásob).
- Komentovaná výroba modelu kometárního jádra – každých 30 minut.
- Za příznivého počasí možnost procházky po modelu Sluneční soustavy v parku Kraví hory.
- Speciální osvětlení Vědecké stezky.
- Aktuální informace sledujte a své zážitky sdílejte na www.facebook.com/hvezdarna.brno
Vydejte se na pohřeb sondy Rosetta
Rosetta je poměrně velká sonda, rozměry srovnatelná s větším automobilem. Když navíc rozevřela sluneční panely, roztáhla se do délky bezmála 30 metrů. Aby se mohla potkat s kometou Čurjumov-Gerasimenko, musela vesmírným prostorem uletět skoro 6,5 miliardy kilometrů. Cesta ji trvala 10 let! Kvůli šetření palivem a současně dosažení požadované rychlosti musela dokonce absolvovat několik gravitačních manévrů a proletět v těsné blízkosti Země a Marsu.
Ke svému cíli dorazila v polovině roku 2014 a následovaly dva roky vědeckých měření. Díky důmyslným manévrům se dostala na oběžnou dráhu kolem kometárního jádra. A nejen to, dokonce na jeho povrch vysadila přistávací modul Philae. Kometární jádra jsou ale malá, takže malá je i jejich přitažlivost. Nemůžete na nich jen tak přistát. Po přiblížení k povrchu měl proto modul Philae vystřelit speciální harpuny, přitáhnout se a zakotvit na povrchu. Někde se však stala chyba… Než se to podařilo, modul na povrchu dvakrát pořádně poskočil. Nakonec ale první přistání člověkem vyrobeného stroje na jádru komety skončilo dobře.
V pátek 30. září kolem poledne našeho času ale celý projekt skončí. Philae na povrchu má již dávno vybité baterie a orbitální část Rosetty již spotřebovala veškeré palivo. Proto se vydá na svou poslední cestu směrem k povrchu komety Čurjumov-Gerasimenko. Ovšem i během přistání bude Rosetta plnit vědecké úkoly – jakmile sonda překoná vzdálenost 500 metrů od povrchu, začne pořizovat fotky s vysokým rozlišením. Pokud se vše vydaří, půjde o dokonalé završení její veleúspěšné dvanáctileté pouti.
To všechno a mnohem více zažijete na Hvězdárně a planetáriu Brno během Noci vědců, která se odehraje v pátek 30. září od 18.00 do 24.00. Vstup zdarma!
—